Перегляд за Автор "Vashchenko, V. L."
Зараз показуємо 1 - 8 з 8
Результатів на сторінці
Налаштування сортування
Документ Changes in cell-mediated and humoral immunity indices and levels of pro- and anti-inflammatory cytokines in cervical mucus in pregnant women of high risk for preeclampsia(Полтавський державний медичний університет, 2021) Ліхачов, Володимир Костянтинович; Ващенко, Вікторія Леонідівна; Тарановська, Олена Олексіївна; Добровольська, Людмила Миколаївна; Макаров, Олег Геннадійович; Likhachov, V. K.; Vashchenko, V. L.; Taranovska, O. O.; Dobrovolska, L. M.; Makarov, O. G.62 pregnant women were examined, of which 30 were healthy pregnant ones (control group) and 32 women at high risk of preeclampsia (main group – MG) at 18–20 + 6 weeks and 28–32 weeks of pregnancy. The content of pro- and anti-inflammatory cytokines (TNFα, INFγ, IL10) in cervical mucus and indices of cellular-humoral immunity in the blood, including the concentration of circulating immune complexes (CIC) in the serum were studied. The analysis of the subpopulation composition of T - cells revealed a decrease in the concentration of T-helpers (CD4+) with a significant increase in the concentration of Tsuppressors/killers (CD8+) with a corresponding decrease in the immunoregulatory index. A significant decrease in the number of B cells (CD22+) was registered. An increase in CIC in the main group of subjects was demonstrated, and an increase in CIC levels above 100 IU/ml was closely associated with the development of preeclampsia. IgM in women with preeclampsia was significantly elevated, which may indicate the presence of trophoblastic stimulation of the immune system in these women. IgG levels were significantly reduced. In women with preeclampsia, a significant predominance of pro-inflammatory cytokines has been found in anti-inflammatory cytokine deficiency.Документ Features of structure and functions of decidual macrophages in healthy pregnancy and preeclampsia(Українська медична стоматологічна академія, 2019) Likhachov, V. K.; Vashchenko, V. L.; Shymanska, Ya. V.; Ліхачов, Володимир Костянтинович; Ващенко, Вікторія Леонідівна; Шиманська, Яніна Вікторівна; Лихачов, Владимир Константинович; Ващенко, Виктория Леонидовна; Шиманская, Янина ВикторовнаAccording to modern scholarly data, decidual macrophages play a significant role both in the physiological and pathological course of pregnancy due to their plasticity and immunosuppressive properties, participation in the remodeling of tissues and vessels, and the ability to form a local adaptive immunity. The normal course of pregnancy is characterized as a condition of moderate systemic inflammatory process because of activation of the immune system components, in the first place, the innate immunity and vascular endothelium. The development of preeclampsia is characterized by the impairment of placental processes and production of pathologically altered placenta, an excess of proinflammatory cytokines that contribute to the development of a systemic inflammatory response. However, there is still not enough data on the peculiarities of cytokine levels, the nature of phenotypic and morphofunctional macrophage changes, the ratio of subpopulations of decidual macrophages in the physiological and pathological course of pregnancy, which limits the understanding of the pathogenetic role of M1 and M2 decidual macrophages in preeclampsia. It is only probable, but not proven, that the development of preeclampsia is associated with an imbalance of decidual macrophages during the late phase of the first trimester and the early phase of the second trimester of pregnancy, with the predominance of macrophages of the M1 phenotype and subsequent inadequate remodeling of the uterine spiral arteries. The effectiveness of preventing preeclampsia by stimulating the differentiation of decidual macrophages in the direction of the M2 phenotype has not been studied. The obtained results determine the expediency and relevance of further studying the etiopathogenesis of preeclampsia, improving the knowledge of the immunological mechanisms of this obstetric pathology development (taking into account the peculiarities of differentiation in subpopulations of decidual macrophages with the formation of M1 and M2 phenotypes) and determine the need for the development of new methods for the early formation of high-risk groups for preeclampsia, ways of secondary prevention of the disease, which would enable us to develop effective tactics for the management of pregnant women with preeclampsia, specifically aimed at reducing maternal and perinatal morbidity and mortality. Згідно сучасних літературних даних децидуальні макрοфаги відіграють суттєву рοль як у фізіοлοгічнοму, так і патοлοгічнοму перебігу вагітнοсті за рахунοк їх пластичнοсті та імунοсупресивних властивοстей, участі у ремοделюванні тканин та судин, здатнοсті формування місцевого адаптивнοгο імунітету. Але на сьοгοднішній день ще відсутня достатня кількість даних щодо осοбливοстей рівнів цитοкінів, характеру фенοтипοвих та мοрфοфункціοнальних змін макрοфагів, співвідношення субпопуляцій децидуальних макрофагів при фізіοлοгічнοму і патοлοгічнοму перебігу вагітнοсті, щο οбмежує рοзуміння патοгенетичнοї рοлі М1 та М2 децидуальних макрοфагів при прееклампсії. Лише вірогідною, але не доказаною є думка, що рοзвитοк прееклампсії пοв'язаний з дисбалансом децидуальних макрοфагів під час пізньοї фази І триместру та ранньої фази ІІ триместру вагітності з переважанням макрοфагів фенοтипу М1 та подальшим неадекватним ремοделюванням спіральних артерій матки. Не вивчена ефективність прοфілактики прееклампсії шляхом стимуляції диференціації децидуальних макрοфагів в сторону фенοтипу М2. Οтримані результати οбумοвлюють дοцільність та актуальність пοдальшοгο вивчення етіοпатοгенезу прееклампсії, вдοскοналення знань імунοлοгічних механізмів рοзвитку данοї акушерськοї патοлοгії (з урахуванням особливостей диференціації субпопуляцій децидуальних макрофагів із формуванням фенотипів М1 та М2) та визначають пοтребу в рοзрοбці нοвих метοдик ранньοгο фοрмування груп вагітних висοкοгο ризику пο прееклампсії, шляхів втοриннοї прοфілактики захвοрювання, які б дали мοжливість рοзрοбити ефективну тактику ведення вагітних з прееклампсією, цілеспрямοванο направлену на зниження пοказників материнськοї і перинатальнοї захвοрюванοсті та смертнοсті.Документ Laparoscopic appendectomy during pregnancy(Полтавський державний медичний університет, 2021-12) Mishchenko, V. P.; Mishchenko, V. V.; Rudenko, I. V.; Dobrovolska, L. M.; Vashchenko, V. L.; Makarov, O. G.; Міщенко, Валентина Павлівна; Міщенко, Василь Васильович; Руденко, Ірина Василівна; Добровольська, Людмила Миколаївна; Ващенко, Вікторія Леонідівна; Макаров, Олег ГеннадійовичЛапароскопічна апендектомія виконана 73 вагітним. Для діагностики використовували шкалу Альварадо. Средній вік обстежених склав 25,7±0,5 роки. Від числа всіх прооперованих вагітні в І триместрі склали 17,8 %, у ІІ триместрі ‒ 46,6 %, в ІІІ триместрі ‒ 35,6 %. У 12,3 %вагітних час від початку захворювання до операції склав 6 годин, у 35,6 % ‒ 6‒12 годин, у 31,5 %‒ 12‒24 години, у 20,5 %‒ більше 24 годин. Післяопераційний період у всіх пацієнток протікав задовільно. Всі пацієнтки були виписані через 2‒5 діб після операції. Апендектомію у вагітних слід виконувати ще до розвитку ускладнень з боку гострого апендициту і гестаційних ускладнень. Діагностика гострого апендициту повинна бути швидкою і точною з використанням додаткових візуалізуючих технологій. Лапароскопічна апендектомія внаслідок її переваг перед відкритою апендектомією (безпека для здоров'я вагітної і перебігу вагітності) повинні стати золотим стандартом операцій при гострому апендициті у вагітних. Ключові слова: апендицит у вагітних, діагностика, тактичні підходи, лапароскопічна апендектоміяДокумент Кесарів розтин – особливості сучасних підходів на третьому рівні надання перинатальної допомоги(Полтавський державний медичний університет, 2023-09-10) Ващенко, Вікторія Леонідівна; Vashchenko, V. L.За період з 2015 р. по 2020 р. частота абдомінального розродження в Україні щорічно зростала і досягла у 2021 р. показника 26,7% від загальної кількості пологів. В Полтавській області у 2022 р. частота розродження шляхом кесаревого розтину досягла рекордного за всі роки показника –28,7%. Був проведений статистичний аналіз річних звітів за 2017-2022 рр. роботи перинатального центру КП «Полтавська обласна клінічна лікарня ім. М.В.Скліфосовського ПОР» та звітів про медичну допомогу вагітним, роділлям породіллям, новонародженим та дітям першого року життя (форми No21 та No21-а) Департаменту охорони здоров'я Полтавської обласної військової адміністрації. Показано зростання відсотку абдомінального розродження у 2022 р. в стаціонарах І та ІІ рів-ня надання перинатальної допомоги на тлі зменшення на 4% частки розродження жінок шляхом кесарського розтину на ІІІ рівні, де концентруються пацієнтки з тяжкою акушерською та екстрагенітальною патологією. Так, в Міському клінічному пологовому будинку Полтавської міської ради оперативним шляхом у 2022 р. розроджувалась більше, ніж кожна четверта (25,7%), а в Кременчуцькому перинатальному центрі ІІ рівня – кожна третя жінка (33,6%). Починаючи з 2018 р., середній показник частоти КР в акушерських стаціонарах І рівня Полтавської області зростав і в 2022 р. склав 23.9% від усіх оперативних втручань в регіоні. В перинатальному центрі КП «Полтавська обласна клінічна лікарня ім. М.В.Скліфосовського ПОР», навпаки, щорічно зменшується кількість абдомінальних розроджень (в 2022 році цей показник становив 35,8 %). При цьому відбувалось зниження показника перинатальної смертності (з 22,06 ‰ в 2018 році до 14,51 ‰ в 2022 році). Отже, резервом зниження частоти розродження шляхом кесаревого розтину в Полтавському регіоні є дотримання вимог регіоналізації перинатальної допомоги шляхом своєчасного доправлення вагіт-них з високим ризиком материнських та дитячих ускладнень на ІІІ рівень надання перинатальної допомоги, де раціонально вирішується питання щодо розродження шляхом кесаревого розтину таких жінок, не збільшуючи при цьому загальну частоту абдомінального розродження та перинатальну смертність. Between 2015 and 2020, the incidence of abdominal delivery in Ukraine increased annually and reached 26.7% of the total number of births in 2021. In Poltava Region, in 2022, the rate of caesarean delivery reached an all-time high of 28.7%. To outline the tendencies in providing quality obstetric care and to identify ways to reduce the frequency of abdominal delivery in the Poltava region, there has been conducted a statistical analysis of the annual reports for the period from 2017 to 2022 obtained from the perinatal centre of the M.V. Sklifosovskyi Poltava Regional Clinical Hospital and reports on medical care for pregnant women, women in labour, newborns and children in the first year of life (forms No. 21 and No. 21-a) from the Health Department of the Poltava Regional State Administration. The data show a notable rise in the percentage of abdominal deliveries in 2022 in hospitals of the first and second levels of perinatal care, with a 4% decrease in the share of caesarean deliveries at the third level hospitals, which primarily deal with patients having severe obstetric and extragenital pathologies. For instance, in 2022, more than one out of four women (25.7%) was reported as having caesarean delivery at the Municipal Clinical Maternity Hospital of Poltava, and one in three women (33.6%) was reported to have surgical delivery at the Kremenchuk Perinatal Centre of the second level. Since 2018, the average rate of caesarean sections performed as the level I obstetric hospitals in Poltava Oblast has been progressively rising and in 2022 reached 23.9% of all surgical interventions in the region. Conversely, in the perinatal centre of the M.V. Sklifosovskyi Poltava Regional Clinical Hospital, the number of abdominal deliveries has been decreasing annually, and in 2022 this figure was 35.8%. Notably, this decrease in abdominal delivery coincided with a reduction in the perinatal mortality rate, which declined.Документ Можливості корекції порушень клітинно- гуморального імунітету та цитокінового статусу у вагітних групи високого ризику по виникненню прееклампсії(Полтавський державий медичний університет, 2023-10-11) Ващенко, Вікторія Леонідівна; Vashchenko, V. L.Розвиток прееклампсії пов’язанй з імунологічними відносинами між чужорідними тканинами матері та плоду, які перебігають з превалюванням впливу Т-хелперів 1 типу, внаслідок чого зростає вироблення високоагресивних прозапальних цитокінів. Однак досі не вивчений механізм клітинно- гуморальних імунних та цитокінових змін, що приводять до маніфестації прееклампсії, не розроблені засоби її корекції. Мета дослідження. Дослідити зміни клітинно- гуморального імунітету та цитокінового профілю у цервікальному слизі вагітних з високим ризиком розвитку ПЕ та з’ясувати ефективність запропонованої вторинної профілактики ПЕ у нормалізації цих показників. Матеріал та методи дослідження. Основну групу (ОГ) склали 91 вагітна з наявністю факторів ризику прееклампсії, які в 18-20 тижнів вагітності мали сповільнений кровотоку в басейні спіральних артерій матки. 59 пацієнток (ОГ-ІІ) з 18-20 тижнів до розродження отримували вторинну профілактику прееклампсії з використанням метформіну, вітаміну D3 та корвітину; інші 32 пацієнтки (ОГ-І) відмовились від профілактики. Контрольну групу (КГ) склали 30 здорових вагітних. Дослідження регламентувалися Правилами гуманного ставлення до пацієнта згідно з вимогами Токійської декларації Всесвітньої медичної асоціації, Міжнародними рекомендаціями Гельсінської декларації з прав людини, Конвенцією Ради Європи щодо прав людини і біомедицини, Законами України. Визначали: TNF-α, INFγ, ІЛ-10 у цервікальному слизі за допомогою імуноферментного аналізу; рівень лімфоцитів периферичної крові класів CD3+, CD4+, CD8+, CD16+, CD22+ методом непрямої імунофлюоресценції з розрахкнком імунорегуляторного індекск CD4/CD8; рівень сироваткових імуноглобулінів (Ig) методом імуноферментного аналізу; сироватковий рівень циркулюючих імунних комплексів (ЦІК) методом імунного турбометричного аналізу. Дані обробляли шляхом розрахунку середніх вибіркових значень (М), дисперсії (σ) та помилок середніх значень (m), з оцінкою критерію Ст’юдента та проведенням кореляційного аналізу за допомогою статистичної програми «STATISTICA» («StatSoft Inc.», США). Стаття виконана як фрагмент ініціативної науково- дослідної роботи, яка проводиться співробітниками кафедри акушерства та гінекології № 2 Полтавського державного медичного університету «Оптимізація підходів до ведення вагітності у жінок груп високого ризику по виникненню акушерської та перинатальної патології» (№ держреєстрації 0122U201228, термін виконання 10.2022-09.2027). Результати дослідження. У жінок з високим ризиком розвитку прееклампсії (ОГ-І) виявлене зменшення рівнів Т-хелперів (CD4+), підвищення кількості Т-супресорів/кілерів (CD8+), зниження імунорегуляторного індексу, зменшення кількості В-клітин (CD22+) та зростання ЦІК. При цьому сироватковий рівень ЦІК, що перевищував 100 од/мл, був тісно пов’язаний з розвитком прееклампсії. У пацієнток з прееклампсією достовірно зростала концентрація IgM зменшувалася кількість IgG, що може бути пов’язаним з трофобластичною стимуляцією імунної системи цих пацієнток. Окрім цього, знайдені зрушення балансу цитокінів цервікального слизу, що проявляються значним домінуванням прозапальних цитокінів при недостатку протизапальних. У жінок ОГ-ІІ після застосування запропонованого комплексу вторинної профілактики прееклампсії нормалізовувався вміст Т-хелперів (СD4+) та Т-супресорів/кілерів (СD8+); достовірно збільшився імунорегуляторний індекс, кількість CD22+ наближалася до значень у здорових вагітних. Концентрація IgА та IgG підвищувалася до рівня, притаманних контрольній групі. Зменшувався рівень Ig М. Кількість ЦІК у вагітних ОГ-ІІ знижувалася, на відміну від показників у жінок ОГ-І. Рівні цитокінів INF-γ та TNF-α після проведеного профілактичного лікування, знижувалися. Натомість концентрація протизапального цитокіну IL-10 в ОГ-ІІ достовірно зростала, що призвело до достовірного зниження коефіцієнту TNF-α/IL-10 (р0,001). Висновки. Вагітні з факторами підвищеного ризику ПЕ в анамнезі і зниженням інтенсивності кровоплину в спіральних артеріях матки в 18-20 тижневому терміні гестації мають виражений дисбаланс субпопуляції Т-клітин, що супроводжується зниженням вироблення Т-хелперів (CD4+) і підвищенням синтезу Т-супресорів/кілерів (CD8+), що викликає зменшення імунорегуляторного індексу. Це супроводжуються розвитком цитокінового дисбалансу з превалюванням прозапальних і дефіцитом протизапальнихцитокінів, а також поєднується з суттєвим падіння концентрації IgG і зниженням кількості В-клітин. Такі зміни є наслідком виснаження реактивності гуморальної ланки загального імунітету і створюють передумови для частої маніфестації ПЕ, притаманної таким жінкам майже в половині випадків. Застосування запропонованого нами удосконаленого методу вторинної профілактики виникнення ПЕ у вагітних з високим ризиком розвитку цього захворювання призводить до позитивних змін у роботі системи імунітету і відповідного покращення клінічних наслідків. Воно дає змогу в 1,4 рази знизити частоту розвитку ПЕ і в 2,6 рази профілактує виникнення тяжких її форм.Документ Перебіг вагітності та її завершення у жінок групи високого ризику по виникненню прееклампсії(Полтавський державний медичний університет, 2020) Ващенко, Вікторія Леонідівна; Ліхачов, Володимир Костянтинович; Тарановська, Олена Олексіївна; Ващенко, Виктория Леонидовна; Лихачов, Владимир Константинович; Тарановская, Елена Алексеевна; Vashchenko, V. L.; Likhachev, V. K.; Taranovska, O. O.Прееклампсія складає значну частку в структурі материнськοї і перинатальнοї захвοрюванοсті та смертнοсті. Перинатальна смертність при тяжких фοрмах прееклампсії складає 18-30 ‰, а перинатальна захвοрюваність - 640-780‰. Мета дослідження: Вивчити клінічну ефективність раннього прогнозування виникнення прееклампсії та вторинної профілактики цієї патології. Матеріали і методи дослідження. Відбір в групу ризику по розвитку прееклампсії проводився за ознакою зниження кровоплину в спіральних артеріях матки в області плацентарної площадки в 18-20 (+6 днів) тижнів вагітності. Було обстежено 30 здорових вагітних та 91 вагітна групи ризику по виникненню прееклампсії, з яких 32 вагітні відмовились від удосконаленої вторинної профілактики пре еклампсії, а 59 вагітних отримували запропоновану нами вторинну профілактику прееклампсії (вітамін D3, метформін та корвітин). Збирали загальний та репродуктивний анамнез, проводили об’єктивне клінічне та лабораторне обстеження. Аналізували перебіг даної вагітності, перебіг і результати пологів, їх ускладнення, стан плодів та новонароджених. Результати дослідження. Зниження кровоплину в спіральних артеріях матки, які розташовані в області плацентарної площадки, під час другого УЗД-скринінгу в 18-20(+6 днів) тижнів вагітності є інформативною прогностичною ознакою високого ризику виникнення прееклампсії. У вагітних, які погодились на проведення вторинної профілактики прееклампсії (вітамін Д3, метформін, корвітин), порівняно з групою жінок, що від та кої профілактики відмовились, менше виникали ускладнення вагітності (прееклампсія, затримка розвитку плода, дистрес плода та передчасне відшарування нормально розташованої плаценти, передчасні пологи) та пологів (передчасне вилиття навколоплідних вод було в 2,6 рази рідше, слабкість пологової діяльності – в 1,8 рази, акушерські кровотечі – в 2,8 рази, асфіксія новонароджених виникла в 2,9 рази рідше, не народжувались глибоко недоношені діти з екстремально низькою вагою, а перинатальна смертність мала місце в 1,8 разів рідше).Документ Сучасні підходи в оцінюванні якості освіти в контексті світових рейтингів вищих навчальних закладів(Вищий державний навчальний заклад України «Українська медична стоматологічна академія», 2018) Ліхачов, Володимир Костянтинович; Добровольська, Людмила Миколаївна; Тарановська, Олена Олексіївна; Макаров, Олег Геннадійович; Шиманська, Яніна Вікторівна; Ващенко, Вікторія Леонідівна; Лихачов, Владимир Константинович; Добровольская, Людмила Николаевна; Тарановская, Елена Алексеевна; Макаров, Олег Геннадиевич; Шиманская, Янина Викторовна; Ващенко, Виктория Леонидовна; Likhachov, V. K.; Dobrovolska, L. M.; Taranovska, O. O.; Makarov, O. G.; Shimanska, Ya. V.; Vashchenko, V. L.Висвітлено вплив рейтингів вищих навчальних закладів на процеси надання освітніх послуг і забезпечення якості вищої освіти. Проаналізовано методологію формування світових рейтингів ВНЗ, визначено основні принципи і параметри ранжування, специфіку зовнішнього оцінювання якості освіти для підвищення міжнародного рівня вітчизняних ВНЗ. The article examines the influence of higher education institutions (HEIs) ratings on the processes of providing educational services and ensuring the quality of higher education. For this purpose, an analysis of the methodology of the formation of world university rankings, the definition of the basic principles and parameters of the ranking, the study of the specifics of the external evaluation of the quality of education in order to strengthen the international level of domestic higher educational institutions that train future specialists have been analyzed.Документ Інноваційні підходи до профілактики акушерських кровотеч при абдомінальному розродженні у жінок із аномаліями плаценти та гіпертензивними розладами(Полтавський державний медичний університет, 2022-12) Добровольська, Людмила Миколаївна; Ліхачов, Володимир Костянтинович; Ващенко, Вікторія Леонідівна; Тарановська, Олена Олексіївна; Макаров, Олег Геннадійович; Dobrovolska, L. M.; Likhachev, V. K.; Vashchenko, V. L.; Taranovska, O. O.; Макаров, O. G.Провідним фактором акушерських кровотеч є порушення скоротливої здатності матки. Тому при високому ризику акушерських кровотеч відразу після вилучення дитини застосовуються утеротонічні засоби та вазоконстриктори. Однак застосування ергометрину, карбетоцину і тер-ліпресину може призводити до підвищення артеріального тиску, що унеможливлює широке викори-стання таких препаратів у жінок з прееклампсією. Тому метою дослідження став пошук профілак-тичних методів, застосування яких під час кесаревого розтину у жінок з аномальною плацентацією та гіпертензивними розладами дозволить знизити частоту масивних акушерських крововтрат. Матеріали і методи дослідження. Було проведено порівняння величини інтраопераційної крововт-рати у 18 жінок основної групи із аномальною плацентацією та гіпертензивними розладами (яким застосовувалась профілактична деваскуляризація матки) та у 35 жінок групи порівняння з анома-льною плацентацією, але без гіпертензії (яким під час кесаревого розтину внутрішньовенно вводи-ли 100 мкг карбетоцину). Отримані результати. Достовірної різниці у величині крововтрати між жінками обох груп як при ургентному, так і при плановому розродженні не було, незважаючи на те, що ризик масивної крововтрати в основній групі значно вищий внаслідок наявності гіпертензивних станів у таких жінок. У пацієнток основної групи (після деваскуляризації матки) вже на 5 добу піс-ляопераційного періоду кровоплин в маткових артеріях поновлювався і не відрізнявся від такого у пацієнток групи порівняння. Висновки. Методика деваскуляризації матки у пацієнток із передле-жанням плаценти і гіпертензивними станами, у яких обмежені можливості застосування утеро-тонічних препаратів, може бути рекомендована для профілактики акушерських кровотеч