Український стоматологічний альманах, 2022, № 1
Постійне посилання зібрання
Переглянути
Перегляд Український стоматологічний альманах, 2022, № 1 за Автор "Liakhovska, Anastasia"
Зараз показуємо 1 - 1 з 1
Результатів на сторінці
Налаштування сортування
Документ ЕМГ-характеристика жувальних м’язів у пацієнтів з бруксизмом(Полтавський державний медичний університет, 2022) Смаглюк, Любов Вікентіївна; Ляховська, Анастасія Віталіївна; Смаглюк, Валерій Іванович; Трофименко, Марина Вікторівна; Smaglyuk, Lyubov; Liakhovska, Anastasia; Smaglyuk, Valerii; Trofymenko, MarynaБруксизм часто визначають як парафункціональну активність жувальних та мімічних м'язів. Парафункцією називають підвищену недоцільну активність, напруження або навіть спазм жувальних та мімічних м'язів, також м'язів язика. Проте особливість роботи жувальних м'язів у денний час у пацієнтів із ознаками бруксизму залишається недостатньо вивченою. Метою нашого дослідження стало визначити особливості ЕМГ-активності жувальних м’язів у пацієнтів із бруксизмом. Матеріали та методи дослідження. Нами проведений клінічний огляд та поверхневу електроміографію (ЕМГ) жувальних м'язів 13 осіб віком від 25 до 43 років, серед яких жінок було 7 (53,8%), чоловіків – 6 (46,2%). Їх середній вік склав 32,5±5,4 років. Проведено поверхнева електроміографія передньої частини скроневого м’язу, власне жувального м’язу у пробах: двостороннього ма-ксимального стиснення зубів, стиснення зубів з лівої, правої сторін. Для порівняння результатів обстежено 15 осіб, співставимих за віком та статтю без кліні-чних ознак бруксизму (група контролю, середній вік 33,4±6,1 років). Результати дослідження. Робота жувальних м'язів у групі контролю у пробі двостороннього максимального стиснення зубів характеризувалася рівномірною, симетричною ЕМГ-активністю жувальних та скроневих м'язів з лівої та правої сторін (р>0,05), значення максимальної амплітуди м’язових скорочень не перевищували 1200 мкВ. У пробах одностороннього стиснення зубів відмічено достовірно вищу ЕМГ-активність жувальних та скроневих м’язів на робочій стороні, в порівнянні із балансуючою. У пацієнтів з клінічними ознаками бруксизму встановлені достовірно вищі значення максимальної, середньої амплітуди, які в 2,3-3,5 рази перевищують нормальні значення. Здебільшого, ЕМГ-активність жувальних м'язів була більшою за скроневі; встановлено наявність патологічних ритмічних піків активності у фазі покою. Висновки. Отже, бруксизм є комплексною проблемою всього організму людини, що характеризується нервово-м’язовою активністю. В перспективі за-плановано вивчити індивідуальні зміни ЕМГ-активності жувальних м’язів у пацієнтів з бруксизмом на різних стадіях тотальною стоматологічної реабілітації.